# Kiinteistötaulukko

Kuvaus:
Kiinteistö on vanha sukutila, joka on edelleen saman suvun hallussa. 
Kiinteistön omistaa Kyllikki Koskinen.
Kiinteistöön kuuluu kaikkiaan 27 historiallisesti arvokasta rakennusta: vanha päärakennus, pakari, navetta, talli, aittoja, luhti, riihi, makasiineja, hirsilatoja ym. maatalousympäristöön olennaisena osana kuuluvia rakennuksia. Kaikki rakennukset ovat alkujaan peräisin Ristaniemen tilalta. Rakennuksia on kuitenkin siirrelty, esim. pois pihapiiristä ja uuden rakennuksen tieltä.
Muutamia rakennuksia on jo purettu, ne ovat romahtaneet tai vaarassa romahtaa.
Rakennukset ovat tällä hetkellä tyhjillään ja kunnostuksen tarpeessa. Osaa rakennuksista on käytetty myös vanhan esineistön varastointiin. Rakennuksissa on vanhoja maataloustyökaluja, huonekaluja, käsityötarvikkeita jne. 
Tila on loistava esimerkki entisaikojen maatalousympäristöstä ja sen kerroksellisuudesta.
Tuli ei ole koskaan riehunut Ristaniemessä ja sen tähden säilyneiden rakennusten lisäksi alkuperäistä esineistöä on valtavasti. Kaikki asiapaperit on säilytetty talon perustamiskirjasta (1738) lähtien.

Historia:
Omistussuhteet:
1. Heikki Jaakonpoika 1738-1755
    pso. Valpuri
2. Juha Heikinpoika 1755-1780
    pso. Maija Heikintytär
3. Maija Juhantytär 1780-1812
    pso. Mikko Antinpoika 1780-1812
4. Yrjö Mikonpoika 1812-1834
    pso. Anna Yrjöntytär
5. Juha Yrjönpoika1834-1870
    pso. Leena Heikintytär
6. Juha Juhanpoika Ristaniemi 1870-1912
    pso. Maria Ristaniemi
7. Arvo Juhanpoika Ristaniemi 1912-1971
    pso. Tyyne Matilda Lamminperä
8. Aino Kyllikki Ristaniemi n.1973-
    pso. Pentti Koskinen

Tila on perustettu 1738 kruunun uudistalona yhteismetsään. 1739 talon perustaja muutti muualle ja Ristaniemen otti haltuunsa Ruoveden Mustajärven kylästä kotoisin oleva jahtivouti Heikki Jaakonpoika, joka on nykyisen Ristaniemen suvun vanhin tunnettu kantaisä. 
1897 Mikko Antinpoika osti Ristaniemen Kruununtalon itsenäiseksi perintötilaksi 16:lla riikintaalerilla. Hyvin menestyneeseen tilaan tiedetään kuuluneen useita torppia, lisäksi tilalla on ollut palkollisia eli piikoja ja renkejä.
Rakennuksen ensimmäinen, myöhemmin olkilatona käytetty savupirtti on rakennettu 1730- ja 1740-luvun vaihteessa, seuraava hieman suurempi, kärryvajanakin käytetty savupirtti ikkunoineen on rakennettu vuosien 1760 ja 1784 katselmusten (kruunun tilan tarkastusten) välillä. Vanha päärakennus rakennettiin 1834 ja nykyinen päärakennus sai paikkansa 1969.

Ympäristö ja pihapiiri:
Ristaniemen tila sijaitsee Kurun kunnassa, Jakamajärven rannalla, Parkkuu nimisessä kylässä. Alue on harvaan asuttua ja metsäistä. Tilaa aikoinaan ympäröineet pellot ovat muuttuneet joutomaaksi ja kasvamassa umpeen. Maisemaa voidaan kuitenkin yhä kuvailla perinteiseksi maalaismaisemaksi perinteisine maalaisrakennuksineen ja niittyineen. Huolimatta peltojen ja metsän käyttämättömyydestä, pihapiiri on yhä asutun näköinen, vaikka useat rakennukset ovatkin tyhjillään.

Suojelu:
Rakennusryhmä on sisällytetty Tampereen seutukaavaliiton kulttuurihistoriallisiin kohteisiin.

Suulliset_ lahteet:
Aino Kyllikki Koskinen, Matti Koskinen, Liisa Koskinen

Perustelu:
Ristaniemi on kokonaisuudessaan merkittävä alue useine arvokkaine rakennuksineen. Rakennukset ovat erittäin alkuperäisessä asussaan, useimmat täysin muuttumattomina säilyneitä, useiden aikakausien ja ikäpolvien luomuksia. Tilalla onkin havaittavissa rakennushistorian useat eri kaudet, savupirtistä lähes tyylipuhtaaseen empireen. Ristaniemen tila on mainio esimerkki perinteisestä maatalousympäristöstä ja sen rakennusperinteistä 1700-luvulta nykyaikaan. Maisemallisesti ympäristöä voidaan kuvailla idylliseksi, latoineen, aittoineen sekä järvineen ja niittyineen. Kaikkia 27:ää rakennusta ei toki voi luokitella historiallisesti tai rakennusperinteisesti yhtä arvokkaiksi. Pihapiirin rakennukset muodostavat yhden kokonaisuuden, joka luo vaikutelman entisaikojen maalaistalon elämästä aittoineen ja talousrakennuksineen. Tilan vanhimmat, varastointitiloinakin toimineet rakennukset, eli kaksi savupirttiä taas ovat ikänsä puolesta arvokkaimpia. Ladot ovat idyllisen maalaismaiseman kannalta merkittävä tekijä. Paja, savusauna ja riihi taas edustavat entisaikojen käsityöperinteitä. Lisäksi riihi on historiallisesti erittäin kerrostunut, mikä kertoo siitä että se on yksi toimivan maatilan tärkeistä rakennuksista.

Lisatietoja:
Lähes kaikki rakennukset kaipaavat jonkin asteista kunnostusta. Osa rakennuksista on liikkunut perustuksiltaan tai niiden hirret ovat painuneet. Useiden rakennusten välipohjassa ja seinärakenteissa on lahovaurioita. Tähän ongelmaan paras neuvo on riittävä tuuletus. Maalipinnat ovat haalistuneita ja ulkoseinät maalauksen tarpeessa. Katot ovat pääasiassa hyväkuntoisia ja useat niistä on uusittu lähivuosina (pärekatot ja peltikatot on uusittu 1994, myös pihapiirin huopakatot on uusittu), niihin kuitenkin kannattaa kiinnittää jatkossa huomiota. Kasvillisuuden raivaaminen rakennusten läheisyydestä on erittäin tärkeää, sillä runsas kasvillisuus edesauttaa lahovaurioiden etenemistä ja maan routimista. On huomioitava, ettei puita kasva n. 5-10 metrin säteellä rakennuksista, lisäksi muu rakennusta ympäröivä kasvillisuus ei saa koskettaa kivijalkaa tai seinäpintoja. Maanpinta on kohonnut muutamien rakennusten ympäriltä ja tämä voi osaltaan lahottaa alimpia lautoja/hirsiä. Maanpintaa tulee laskea, lisäksi kannattaa harkita salaojitusten tekoa, sillä lähes kaikki rakennukset ovat kärsineet maan routimisesta, eikä salaojituksia ole laitettu kuin uuteen päärakennukseen ja saunarakennukseen. Etenkin navettaa kunnostaessa, salaojitukset tulee laittaa.

Rakennuskokonaisuus on sekä rakennustaiteellisesti, että kulttuurihistoriallisesti arvokas kohde. Korjaustöissä on tärkeää ottaa huomioon rakennusten alkuperäinen luonne ja korjauksissa on käytettävä alkuperäisiä ja niitä vastaavia materiaaleja. Korjaustöitä tulee tehdä entistäen/konservoiden ja rakennusten alkuperäisyysastetta kunnioittaen.


# Rakennustaulukko

Kuvaus:
Rakennus on otsa-aitta, kuten muutkin neljä aittaa. 
Se on suurin ja kenties nuorin kyseisistä aitoista. Pitkänurkkaiset piilutut hirret ovat olkasalvoksilla. Poiketen muista, aitassa on pienet ikkunat; toinen otsassa ja toinen takana.  Tässä aitassa on myös aitoista ainoana yläkerros ja sinne johtava porraskäynti. Katto on harjakatto ja rakennettu kattovuoliaisille. Räystäshirret on koristeveistetty. 
Tämä ja kolme muuta aittaa sijaitsevat aivan toistensa tuntumassa. Koska aitat ovat niin lähellä toisiaan ja maasto niiden takana laskee erittäin jyrkästi, herää kysymys, ovatko aitat alkuperäisillä paikoillaan?
Järven ranta on noin 10:n metrin päässä aitoista ja aittojen kivijalkojen juuressa on rehevää kasvillisuutta. Kasvillisuutta ja koivikkoa rakennusten ympäriltä tulee siistiä. Maaperä rakennusten alla on kallioista.

Historia:
Kyseinen aitta on rakennettu 1800-luvun alussa, ainakin kattovuoliaisista päätellen. 
Rakennus on kenties siirretty. Aitan ovi ei ole alkuperäinen ja oviaukkoakin on todennäköisesti jossain vaiheessa suurennettu. Pärekatto on uusittu.
Aittoja ja etenkin luhtia on käytetty myös asuintarkoituksissa. Piiat ja rengit yöpyivät aitoissa, varsinkin kesäisin.

Arvojen perustelu:
Rakennus on alkuperäisessä asussaan ja hyvin säilynyt. Se on tärkeä osa perinteistä pihapiiriä, jossa erilaisia säilytys tiloja tarvittiin. Rakennus on osa Ristaniemen rakennusperinteistä ympäristöä.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta on ehdottomasti karsittava rakennuksen ympäriltä. Pärekaton vuosittainen tarkastus.


Kuvaus:
Otsallinen, hirsiaitta olkasalvoksilla, hirret ovat piiluttuja ja pitkänurkkaisia. Aitassa on pieni ovi ja kynnyshirsi. Rakennuksessa ei ole ikkuna-aukkoja, ovi on leveälautainen ja paneloitu, oven sisäpuolella on puukoppalukko ja pukinsarvisaranat, ulkopuolella on  valurautalukko. Katto on rakennettu kattovuoliaisille. Räystäshirret on koristeveistetty. Aitta sijaitsee jyrkästi laskevassa rinteessä ja sen ympärillä on runsaasti kasvillisuutta.
Oven päälle on kaiverrettu rakentamisvuosi, joka peittyy kauppa-kyltin alle, jonka Matti Koskinen on lapsuudessaan kiinnittänyt. Pidin tarpeettomana irrottaa kylttiä, joka on siinä ollut jo muutaman vuosikymmenen, sillä rakennuksen ikä voidaan kutakuinkin arvioida.

Historia:
Aitta on rakennettu 1800-luvun alkupuolella ja se on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Rakennus on kenties siirretty jossain vaiheessa nykyiselle paikalleen.
Pärekatto on uusittu 1994.

Arvojen perustelu:
Rakennus on alkuperäisessä asussaan ja olennainen osa pihapiiriä. Se on osa aittaryhmää järven rannalla. Säilytys ja varastointitilojen merkitys oli suuri entisaikoina, ja aitat saivatkin paikkansa pihapiiristä.

Lisatietoja:
Kasvillisuuden poisto rakennuksen ympäriltä ja pärekaton tarkistus vähintään kerran vuodessa.


Kuvaus:
Otsa-aitta on rakennettu piilutusta hirrestä. Hirret ovat pitkänurkkaiset. Nurkkakivien päällä on hirsikehikko ja kattorakenteena kattovuoliaiset. Pieni ovi on tehty kahdesta pystylaudasta, sisäpuolella on puukoppalukko ja ulkopuolella on useita lukonreikiä. Saranat ovat vanhoja ja takorautaisia. Oven päällä lukee vuosiluku 1846. Räystäshirret on koristeveistetty.
Rakennus sijaitsee jyrkässä rinteessä ja erittäin lähellä toista aittaa. Kasvillisuus aitan ympärillä on runsasta.

Historia:
Hirteen kaiverretusta vuosiluvusta päätellen aitta on rakennettu 1846. Räystäshirren koristeveistos on yksinkertaisempi kuin aittojen 7 ja 8, joka saattaa kertoa siitä, että kyseinen aitta on edellä mainittuja vanhempi. Koristeveistetty hirsi on kuten aitassa 10, joka on rakennettu 1700-luvun lopulla. 
Muutoksia ei ole juurikaan tehty. Kuten muutkin aitat, tämäkin aitta on saatettu siirtää. Pärekatto on uusittu.

Arvojen perustelu:
Osa historiallisesti arvokasta aittaryhmää ja tärkeä osa Ristaniemen tilan pihapiiriä.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta rakennuksen ympäriltä on karsittava ja pärekatto tarkistettava säännöllisesti.


Kuvaus:
Vanhin ja pienin ,aitta ryhmän aitoista. Rakennus on otsa-aitta, jonka hirret ovat pyöreitä ja pitkäpäisiä, salvos on koirankaulasalvos. Katto on rakennettu kattovuoliaisille. Nurkkakivien päällä on hirsikehikko. Ovi on pieni ja pystylautainen, lisäksi siinä on puutappisaranat sekä puukoppalukko. Ovessa on monta avaimenreikää, eli lukon paikkaa on muuteltu. Rakennuksessa ei ole ikkunoita. Hirressä lukee vuosiluku 1771. 
Aitta nro. 9 on hyvin lähellä tätä aittaa, jolloin kyseisen aitan katto jää edellisen aitan katon alle. 

Aitan kaakkoissivustalla on vanha hiilikuoppa.

Historia:
Erittäin todennäköisesti vuonna 1771 rakennettu otsa-aitta on alkuperäisessä asussaan. Tämäkin aitta on kenties siirretty jostain muualta. Pärekatto on uusittu.

Arvojen perustelu:
Täysin alkuperäisessä asussaan. Osa aittaryhmää ja yksi pihapiirin vanhimmista rakennuksista. Mainio esimerkki entisaikojen hirsirakentamisesta.

Lisatietoja:
Hirsissä on lahovaurioita, etenkin hirsien päissä. Rakennus kallistuu vasemmalle. Kyseinen aitta on huonommassa kunnossa kuin muut.  Rakennus on jyrkässä rinteessä ja sen ympärillä on runsaasti kasvillisuutta.
Lisäksi aitta on täynnä vanhoja sanomalehtiä,  jotka tulisi poistaa kosteuden kerääjinä, ym. ongelmien aiheuttajina. Myös tämän aitan pärekatto on syytä tarkistaa säännöllisesti, etenkin kun viereinen aitta saattaa aiheuttaa katolta toiselle laskeutuvan veden ansiosta ylimääräisen rasitteen.


Kuvaus:
Savupirtti on pitkänurkkainen hirsirakennus olkasalvoksilla. Katto on kattovuoliaisilla. Rakennuksessa on lisäosa joka on kattotuolirakenteinen ja siinä on päätykolmio. Rakennuksessa ei ole ikkunoita vaan savuluukut, jotka näin ollen ovat liian alhaalla. (Saattavat olla myös ikkunaluukkuja)
 Ympärillä on kasvillisuutta ja rakennuksen läheisyydessä sijaitsee myös luhti ja halkovarasto.

Historia:
Tila perustettiin kruunun uudistalona yhteismetsään vuonna 1738. Tuolloin rakennettiin myös tilan ensimmäinen päärakennus, eli kyseinen savupirtti. Koska Ristaniemi ei ollut vielä perintötila vaan kruununtalo, siitä oli maksettava arenttiveroa eli erikoisveroa kruunulle. Lisäksi talo ja tila oli pidettävä erityisen hyvässä kunnossa ja sen takia tilalla tehtiin ns. katselmuksia. Vuonna 1752 nimismies Palmrooth suoritti tilalla ensimmäisen katselmuksen, josta on kirjoitettu, että ns. miespihalla on rakennuksena mm. pirtti, jonka sanotaan olevan 3 syltä leveä ja 4 syltä pitkä, ja että se kelpaa vielä muutaman vuoden. Kyseinen pirtti seisoo pihalla yhä, yli 200 vuotta vanhana. 
Tällä hetkellä rakennus on tyhjillään, mutta sitä on käytetty myös olkilatona ja se on kantanut nimeä haulilato. 
Savupirtti on siirretty alkuperäiseltä paikaltaan, siitä kertovat savuluukut, jotka ovat liian alhaalla - todennäköisesti hirret ovat vaihtaneet siirrossa paikkaansa.
Myöhemmin rakennukseen on lisätty osa, jossa on kattotuolirakenne, joka kertoo siitä että kyseinen osa on rakennettu 1850-luvun jälkeen. 
Peltikate on uusittu 1994.

Arvojen perustelu:
Tilan ensimmäinen rakennus, joka on ensin toimittanut asuinrakennuksen ja sen jälkeen varaston virkaa. Esimerkki siitä kuinka pitkäikäinen hirsirakennus on. Tällä hetkellä se sijaitsee pihapiirissä, keskeisellä paikalla. Rakennus on etenkin ikänsä puolesta arvokas.

Lisatietoja:
Koillisseinä on pullistunut. Myös sisäseinä, savupirtin alkuperäinen seinä, on pullistunut ja hirret halkeilleet. Näitä pullistumia tulisi tukea följareiden avulla. Aluslaudoitus tulee vaihtaa.


Kuvaus:
Kehikkomainen, ilmava puuliiteri, joka on rakennettu hirrestä. Hirret ovat pitkänurkkaisia ja olkasalvoksilla. Kattorakenteena on kattotolit. Huopakatto on uusittu.
Puuliiteri sijaitsee päärakennuksen lähellä, ympärillä on muutamia koivuja sekä rehevää kasvillisuutta.

Lisatietoja:
Maanpinta on liian lähellä rakennuksen puuosia, joten maanpintaa tulisi alentaa.


Kuvaus:
Viljamakasiini on kaksikerroksinen hirsirakennus. Hirret ovat pitkänurkkaisia ja katto on rakennettu kattovuoliaisille. Räystäshirret ovat koristeveistetty samaan tyyliin, kuin aitoissa ja luhdissa. Ovessa on puukoppalukko ja oven ulkopuolella taottu sydänlukko. Ulkopuolelle, eteläiseen/kaakkoiseen seinään on kiinnitetty puisia ripustimia.
Rakennus sijaitsee metsän reunassa,  polun vierellä ja rannan läheisyydessä, myös tämän rakennuksen ympärillä on runsasta kasvillisuutta.

Historia:
Kattovuoliaisista päätelleen, viljamakasiini on rakennettu 1800-luvulla, todennäköisesti puolivälissä. Peltikate on uusittu. Rakennuksen koillisnurkkaa on nostettu 1990-luvulla.

Arvojen perustelu:
Maatalousrakennukset kuuluvat olennaisena osana Ristaniemen rakennusperinteiseen ympäristöön. Viljamakasiini on lähes alkuperäisessä asussaan säilynyt rakennus, jonka sisällä on vielä viljan säilytykseen ja tuotantoon liittyvää esineistöä. Viljamakasiini sijaitsee järven rannalla.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta on karsittava rakennuksen ympäriltä.
Koillisnurkkaa tulee jälleen nostaa, myös salaojittaminen on suositeltavaa.


Kuvaus:
Hirsirakenteinen, pitkänurkkainen ja kattotuolirakenteinen paja on toiminut sepän verstaana. Ikkunoita on kahdella sivulla,  toinen, neliruutuinen, länsipäädyssä sisäänkäynnin yläpuolella ja toinen, kuusiruutuinen, eteläsivulla. Savupiippuna pajassa on toiminut peltitynnyri. Pajassa on maalattia. 
Paja on aivan järven rannalla ja sen vierellä kulkee polku, rakennus on erittäin runsaan kasvillisuuden peitossa ja sen takia, kulkeminen rakennuksen ympärillä on lähes mahdotonta, kuten myös sisäänkäynnille pääsy.

Historia:
Rakennettu todennäköisesti 1800-, 1900-luvun vaihteessa. Toiminut aikoinaan sepän pajana, nyt rakennus on tyhjillään. Pärekatto on uusittu 1994.

Arvojen perustelu:
Rakennus edustaa käsityöperinnettä ja on erittäin merkittävä, sillä  Ristaniemessä suurin osa tarvekaluista yms. valmistettiin tilalla käsityönä. Rakennus sijäitsee järven rannassa ja näin ollen keskeisellä paikalla. .

Lisatietoja:
Hirsien kunnon tarkistus ja tarvittaessa korjaus sekä uusiminen. Kasvillisuutta on ehdottomasti karsittava rakennuksen ympäriltä ja maata laskettava.


Kuvaus:
Saha on pitkä ja kapea punamullalla maalattu lautarakennus. Kattorakenteena toimii kattotuolirakenne. Ovina ovat koillispäädyssä kaksi luukkua. Kaakkois- ja lounaisseinällä on molemmin puolin kolme luukkua, vajaan puolentoista metrin korkeudella. Rakennuksessa on myös ikkuna ja kaksi aukkoa. Lisäksi rakennukseen kuuluu jatke, jossa on pariovet.

Sahan vierellä on ennen sijainnut vanha rantaliiteri, joka on purettu tai sortunut.

Historia:
Rakennettu todennäköisesti 1900-luvun alkupuoliskolla kattotuolirakenteesta ja rankarakenteesta päätellen. Katto on pellitetty 1994. Pienemmän lappeen pellitykset ovat vanhemmat ja huonokuntoisemmat.

Arvojen perustelu:
Rakennus on osa tilan historiaa ja siellä on työskennelty vielä 1900-luvun puolivälin jälkeen.

Lisatietoja:
Kulku rakennuksen ympärillä on kasvillisuuden ansiosta lähes mahdotonta. Rakennus on kärsinyt lahovaurioista. Maanpintaa tulisi ehdottomasti laskea ja kasvillisuutta karsia. Lautojen rakoja tulisi tukkia ja estää veden pääsy sisään, mitä tapahtuu esim. avonaisien luukkujen kautta.


Kuvaus:
Ikkunallinen, pitkänurkkainen ja olkasalvoksilla rakennettu vanha hirsitalo, joka on tilan toiseksi vanhin savupirtti ja päärakennus. Kattorakenteena ovat kattovuoliaiset. Rakennuksessa on kuusi- ja kahdeksanruutuiset ikkunat, joiden karmit on koottu puutapeilla. Yhdessä ikkunassa on vielä vanhat ikkunalasit. 
Rakennuksen takaseinä on pullistunut. 
Maaperä on kallioista ja pirtti sijaitsee metsän reunassa.
Rakennuksen salmiakkiruuduin koristellussa ovessa on merkintöjä rakennus-/korjausvuosista. Esim. "Tämä huone on tähän tuotu ja reilattu/keilattu keväällä 1894. Nämä ovet sinulle passasi Juha Mäkinen vuonna 1894", eli toisin sanoen rakennus on siirretty ja uudet ovet tehty vuonna 1894. Rakennuksen vanha, uutta ovea pienempi, mutta jykevämpi ovi on pirtin sisällä.

Historia:
Savutupa on rakennuttu toisen katselmuksen vuonna 1760 ja kolmannen katselmuksen 1784 välillä, sillä toisen katselmuksen muistiinpanoissa on jo maininta kyseisestä  rakennuksesta. Rakennuksen hirressä tosin on merkintä 1787, hirsi on todennäköisesti kulkeutunut rakennukseen jostain muualta, todennäköisesti siirron yhteydessä. Rakennus on  melko varmasti siirretty pihapiiriltä tälle kukkulalle, jossa se on toiminut kärryvajana. 
Siirtovuosi tiedetään oven tekstin perusteella vuodeksi 1894, lisäksi oveen on jättänyt allekirjoituksensa katon tekijät Vilho Riihikoski ja Eino Alakoski 15.8.1982. Katto on edelleen hyväkuntoinen.
Rakennusta on tuettu följareilla.

Arvojen perustelu:
Ristaniemen tilan toiseksi vanhin, 1700-luvulla rakennettu, asuinrakennus, savutupa.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta on karsittava rakennuksen ympäriltä ja pullistunut seinä tuettava. On myös huolehdittava, ettei rakennus tipahda nurkkakiviltään.


Kuvaus:
Leipäpuodiksi kutsutun kokkiaitan hirret ovat pitkänurkkaisia ja olkasalvoksilla. Katto on rakennettu kattovuoliaisille ja räystäshirret on koristeveistetty, samaan tapaan kuin alueen muissakin aitoissa ja viljamakasiinissa. Aitassa ei ole ikkunoita ja vaakapaneeliovessa on vanhat takorautaiset sydänpäiset saranat. Sisällä on yhä leipäorsi.  
Hirret on suhteellisen hyvässä kunnossa. Eteläisen seinän hirret ovat ruskistuneet/palaneet auringossa, vakavia lahovaurioita ei ole, vaikkakin niitä on havaittavissa. Rakennus on liikkunut perustuksiltaan ja nurkkakiviltään, joita on tuettava.
Tämäkin rakennus on runsaan kasvillisuuden peitossa.

Historia:
Tämä leipäpuodiksi kutsuttu rakennus on rakennettu todennäköisesti 1800-luvun puolessa välissä, samoihin aikoihin kuin tilan muutkin aitat. Niissä onkin havaittavissa samoja tyylipiirteitä. Rakennusta on käytetty leipien säilytykseen. 
Peltikate on uusittu 1994.

Arvojen perustelu:
Vanha talousrakennus, jossa on samoja tyylipiirteitä kuin Ristaniemen muissa 1800-luvun talousrakennuksissa. Rakennuksen alkuperäisyysaste on huomattava. Rakennus on olennainen osa pihapiiriä.


Kuvaus:
Punamullalla maalattu vanha autotalli, jonka itänurkka on hirsirunkoinen. Muuten rakennus on rankorakenteinen. Rakennuksen ikkunat on kuusiruutuisia ja niiden alkuperäiset kehykset on maalattu valkoisella öljymaalilla, kuten nurkkalaudatkin. Ulkomaali on kulunut.  Vuorilautojen päät ovat alhaalta melko huonokuntoiset, koska ne ovat suhteellisen pienien nurkkakivien ansiosta lähellä maata. 
Rakennuksessa on kaksi kerrosta. Alhaalla on kaksi huonetta, joihin on erilliset sisäänkäynnit ulkoa. Hirsiosan huone on eristetty kipsilevyillä. Toisessa huoneessa on tikkaat ylös (ullakolle), joka on toiminut aikoinaan pyykin kuivatustilana, kyseinen seikka on pääteltävissä siitä, että katonrajan tuntumassa on muutama pieni luukku. Näiden luukkujen ansiosta on saatu aikaan ristiveto. Tässä tilassa on myös vanha puinen mankeli. 
Rakennus on tien vieressä ja sen läheisyydessä on useita puita. Vastapäätä on talli ja takana leipäpuoti.

Historia:
Vanha autotalli on rakennettu Kyllikki Koskisen kertoman mukaan joskus 1930-luvulla. Tilaa on käytetty pyykin kuivatustilana. 
Räystäät ja peltikatto on uusittu.

Arvojen perustelu:
Rakennus sijaitsee keskeisellä ja näkyvällä paikalla pihapiirissä. Tilan modernisoituminen korostuu tämän rakennuksen kohdalla, kun nykyaikaiselle kulkuvälineelle eli autolle on tarvittu säilytystila. Rakennus on toiminut myös talousrakennuksena, pyykinkuivatustilana. Sisätiloissa on muutamia kauniita yksityiskohtia, kuten portaikon kädensija ja oven lukkosysteemi.

Lisatietoja:
Perustuksia on syytä tukea ja vuorauksen lahot laudat vaihtaa.


Kuvaus:
Punatiilinen 1960-luvun lopulla rakennettu päärakennus.

Arvojen perustelu:
Rakennus on hyvin säilynyt/säilytetty ja kaunis aikansa edustajana. Se on osa historiallisesti kerrostunutta ympäristöä.


Kuvaus:
Vanhan päärakennuksen alkuperäinen olemus on säilynyt täydellisesti. Se on lyhyt nurkkainen, vaakalaudoitettu, keltaiseksi maalattu hirsirakennus, jossa on vaikutteita empire-tyylistä. 
Rakennuksessa on 5-sivuinen kuisti, alakerta ja ullakko, ullakolla on kaksi pientä huonetta, joita on käytetty vaatehuoneina. Katolla on kaunis Pentti Koskisen rakentama vellikello ja vanha savupiippu. Rakennuksen ovet ja ikkunat ovat alkuperäisiä. Ikkunat ovat alhaalla 8-ruutuisia ja kuistilla 9- ja 15-ruutuisia. Vintin vaatehuoneiden ikkunat ovat 6-ruutuisia, myös ullakon pikkuikkunat ovat 6-ruutuisia. Ullakolta löytyy myös rakennuksen vanhat empire/lunetti ikkunat, tosin irrotettuna; vanhat ikkunapaikat ovat vielä havaittavissa. Rakennuksen luoteispäätyyn on lisätty rankorakenteinen jatke, jossa on pulpetti katto. Jatkeen sisään käyntinä on pariovet; jatkeessa on 15-ruutuiset ikkunat. Sisällä talossa on vanhat pinkopahvit ja useita tapettikerroksia. Useisiin lattioihin on asennettu (todennäköisesti) linoleum-matto, vanhat lankut löytyvät kuitenkin vielä maton alta. Useissa huoneissa lankut ovat maalattuina edelleen näkyvissä. Huoneiden katot ovat pinkopahvitettuja ja liimamaalattuja, pahveissa on kosteusvaurioiden aiheuttamia kellastumia ja repeytymiä. Alakerran kamarin kulmassa on kosteusvaurio, sillä seinän toisella puolella, keittiössä, rossipohja on päässyt kostumaan vesipisteen kohdalta. 
Kaakeli- ja pönttöuunit ovat entisillä paikoillaan, lisäksi tuvassa on tiilestä muurattu hellauuni. 
Hirret on tilkitty sammaleella ja välikaton eristeenä on sahanpuru. Portaat vintille ovat kenties uudet ja aiemmin sinne on kuljettu tikkaita pitkin. 
Rakennuksen kellertävä ulkomaali on krakeloitunut, joitakin ikkunoita on rikki, myös ikkunoiden ja ovien maalipinta on heikkokuntoinen. Maanpinta rakennuksen ympärillä on noussut, etenkin päärakennuksen uudemmalta puolelta maanpintaa tulisi alentaa.

Historia:
Vanha päärakennus on rakennettu 1834 Juha Yrjönpojan aikana. Myöhemmin rakennukseen on tehty luoteis/länsi päätyyn pieni jatke, todennäköisesti myös kuisti on rakennettu varsinaista rakennusvuotta myöhemmin. Sisällä rakennuksessa on tehty muutoksia, mutta varsinaisiin rakenteisiin, ei olla missään vaiheessa puututtu, myös alkuperäiset ovet yms. ovat vielä paikoillaan. 
Katto ja räystäät on uusittu lähivuosina, 1994.

Rakennuksen seinään on kiinnitetty Talonpoikais kulttuurisäätiön kunniakilpi 19.7.1959. Kilvessä lukee: "Talonpoikaissäätiön esi-isäin kauniin rakennustavan tallentamisesta ja tunnustuksena on tämä talonpoikaissäätiön kunniakilpi tähän naulattu.

Arvojen perustelu:
Ulkona rakennuksessa on havaittavissa empirelle tyypillisiä piirteitä, sisällä sen sijaan on havaittavissa kerroksellisuutta, ratkaisevia muutoksia ei kuitenkaan ole tehty; rakenteisiin ei olla koskettu ja alkuperäiset pintaukset, esim. ovien eri maalikerrokset ovat yhä tallella. Päärakennus on tärkeä ja hallitseva osa pihapiirissä.

Lisatietoja:
Etenkin rakennuksen ikkunat kaipaavat kunnostusta, ulkomaali kaipaa uusimista ja maanpintaa tulee laskea. Myös salaojituksia kannattaa harkita.


Kuvaus:
Vuonna 1900 rakennettu pakari on maalattu keittomaalilla ja kulmalaudat sekä ikkunanpuitteet valkoisella öljymaalilla. Hirsirunkoinen talo seisoo nurkkakivillä. Satulakattoinen kuisti on lautarakenteinen. Pakarin katto on pukkiristirakenteinen ja välipohjan täytteenä on sahanpuru. Rakennuksessa on pulpettikattoinen lisäosa, johon on erillinen sisäänkäynti. Pakarissa on myös kellari, sisäänkäynti kellariin on rakennuksen takana. 
Rakennuksen ympärillä on runsaasti kasvillisuutta ja takana metsikköä.
Maanpinta rakennuksen ympäriltä on noussut ja ulkomaali on jokseenkin huonokuntoinen lisäksi räystäät puuttuvat. Ikkunat ovat vanhoja 6-ruutuisia ja osa niistä on entisöity, lisäksi ullakolla on salmiakkikuviodut, vuosisadan alun, (kuistin ikkunat), jotka ovat todennäköisesti alun perin pakarin ikkunoita. Sisällä rakennuksessa on hyväkuntoiset lankkulattiat ja ovet ovat alkuperäisiä.

Historia:
Asuintarkoitukseenkin käytetty Pakari on rakennettu todennäköisesti vuonna 1900 tai silloin se on siirretty nykyiselle paikalleen. Todennäköisesti pakari ei sijaitse alkuperäisellä paikallaan. Kattorakenne kuitenkin todistaa, että rakennus on rakennettu 1850-luvun jälkeen. Maitohuone/lisäosa on rakennettu ensimmäistä rakennusosaa myöhemmin rankorakenteisena rakennuksen lounaispäätyyn. Katon itälape on pellitetty 1993 ja kate on uusittu kokonaan lähivuosina huopakatteella. Ikkunat on entisöity, esim. ullakolla olevat ikkunat, joista on päässyt sekä lumi etttä vesi sisään, tämä on edistänyt lahosienen leviämisen sisäkatossa. Varsinainen syy on ollut katon vuotaminen; katto ei vuoda enää, sillä kate on uusittu.

Arvojen perustelu:
Rakennus sijaitsee keskeisellä paikalla pihapiirissä, päärakennuksen läheisyydessä. Se on täysin alkuperäisessä asussaan säilynyt, kaunis 1800- ja 1900-luvun vaihteen edustaja. Pakaria on käytetty sekä asuin- että talousrakennuksena.

Lisatietoja:
Puiden harventaminen rakennuksen takaa on välttämätöntä, myös kasvillisuus ja puskat rakennuksen ympäriltä on poistettava. Räystäät tulee laittaa katolle. Sisäkaton lahosienen aiheuttamat ongelmat tulee hoitaa.


Kuvaus:
Lohkotuista kivistä muurattu kivinavetta, jonka pihan puoleinen seinä on romahtanut noin neljän metrin matkalta, kivet ovat siirtyneet paikoiltaan myös muilla seinillä. Navetan seinä on kaksinkertainen ja noin metrin paksuinen, eristeenä on käytetty purua/turvetta. Katolla on koristeelliset tuuletushormit, toinen niistä on alkuperäinen ja toinen rekonstruktio. Toinen alkuperäisistä hormeista on tallissa. Rakennuksen takaa on purettu kaksi lisäsiipeä/kuistia. 
Kasvillisuus rehottaa rakennuksen ympärillä, maanpinta on noussut ja kallistuu rakennusta kohti.
Koillispäädyssä on liuska navetan vintille, jota ei tosin enää ole. Rakennuksen ikkunat ovat alkuperäisiä.

Historia:
Navetta on rakennettu 1880-luvulla ja mm. tuuletushormeissa korostuu voimakkaasti ajan nikkarityyliset piirteet. 
Rakennuksen katto on saanut uuden huopakatteen lähivuosina, lisäksi toinen tuuletushormeista on rekonstruoitu. Aikoinaan navetan takana on ollut myös kuisti, joka on purettu.

Arvojen perustelu:
Näin vanhat kivinavetat ovat erittäin harvinaisia. Navetta on osa perinteistä pihapiiriä maatalousympäristössä. Tämäkin rakennus on alkuperäisessä asussaan.

Lisatietoja:
Toimenpiteet seinän kunnostamiseksi kiireellisiä.
Kyseisen kivirakennuksen kohdalla tulee huolehtia riittävästä routaeristyksestä ja salaojituksista.


Kuvaus:
Talli on maalattu punaiseksi keittomaalilla, ikkunanpuitteet on maalattu öljymaalilla valkoiseksi. Kymmenruutuiset, kahdeksanruutuiset, kuusiruutuiset ja neljäruutuiset ikkunat ovat kaikki  alkuperäisiä. Sisällä tallissa on hieno lattia, joka on tehty hirsiponteista, ns. hirsipontti laatoitus, joka piti hevosten aluset lämpimänä. Pilttuut on alkuperäisillä paikoillaan, kuten myös kuudenistuttava alkuperäinen puusee.
Tätäkin rakennusta ympäröi rehevä kasvillisuus.
Tallin takaa on purettu lato.

Historia:
Tallin oven yläpuolella on kyltti jossa lukee sen rakentamisvuosi 1941 ja rakennuksen suunnittelijaksi tiedetään Jaakko Mäkinen.  Rakennuksen toisessa päädyssä on joskus ollut kanala.
Kate on uusittu, peltikatteen alla on pärekate.

Arvojen perustelu:
Rakennus on säilynyt täsin alkuperäisessä asussaan ja sijaitsee keskeisellä paikalla pihapiirissä.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta tulee karsia rakennuksen ympäriltä ja maanpintaa tulee laskea.


Kuvaus:
Tyypillinen luhti, jossa on sola. Solan kaiteen ja katon välissä on pienet koristeelliset pylväät. Hirsirakennus on olkasalvoksilla, hirret ovat piiluttuja ja pitkänurkkaisia. Räystäshirret on koristeveistetty, samaan tapaan kuin aitoissa. Katto on rakennettu kattovuoliaisille. 
Luhtiin on kuusi sisäänkäyntiä, ylhäällä neljä ja alhaalla kaksi., lisäksi luhdin takana olevassa lisäosassa on oma sisäänkäyntinsä. Yläkerran ovissa on puukoppalukot, joista yksi on erittäin suuri, alhaalla ainoastaan toisessa ovessa on puukoppalukko. Saranat ovissa ovat alkuperäisiä ja  yläkerroksessa on yksi tappisaranaovi. 
Rakennuksen päädyissä on pienet neliruutuiset ikkunat. Luoteispäädyssä on joskus ollut luokin paininpuut.
Rakennukseen kuuluva lisäosa on rankorakenteinen.
Luhdin vieressä sijaitsee neljä vanhaa aittaa ja länsipuolella tilan vanhin rakennus, savupirtti. 
Luhdissa sisällä on valtavasti tilalla valmistettua, alkuperäistä talonpoikaisesineistöä.

Historia:
Luhti on rakennettu 1830. Rankarunkoinen lisäosa on rakennettu sen taakse todennäköisesti joskus 1900-luvulla säilytystilaksi maatalouskoneille. 
Rakennuksen pärekatto on uusi.

Arvojen perustelu:
Rakennus on alkuperäisessä asussaan, vaikka taakse onkin lisätty huomaamaton jatke. Luhdissa on aikoinaan sekä asuttu, että varastoitu tavaraa. Rakennus sijaitsee pihapiirissä.

Lisatietoja:
Luhdissa on jonkin verran lahovaurioita ja sen ympärillä on liikaa kasvillisuutta, ongelmia saattaa tuottaa myös hirsiseinän lievä pullistuma, jota tulee tukea följareilla. Itäpäässä perusta on antanut hieman periksi. Rakennus tulee siis nostaa perustuksilleen.
Solaan vievä portaikko on laho.


Kuvaus:
Hirsirunkoinen savusauna, jonka ns. pukuhuone on rankorakenteinen.Hirret ovat hakasalvoksilla 1900-luvun tyyliin. Kattorakenteena on käytetty kattotuoli-systeemiä. Rakennus on aikoinaan punamullattu ja nurkkalaudat ja ikkunoiden kehikot maalattu valkealla öljymaalilla. Maalipinnat ovat kuluneet. Rakennuksen seinät ovat painuneet ja rakennus kallistuu vähän joka suuntaan. Sisällä saunassa lattia on laho. Rakennuksen sisällä on vielä nähtävissä perinteisen palvisaunan malli, eli suuri kiuas ja lauteille noustaan katonrajaan, jossa kinkut ovat kypsyneet. Rakennuksessa sisällä tuoksuu voimakas terva. 
Ovessa on takorautaiset pukinsarvisaranat. 
Myös tämä rakennus on runsaan kasvillisuuden peittämä. Se sijaitsee polun varrella, joka johtaa riihelle. Rakennuksen lähettyvillä, hieman pohjoiseen, on ennen sijainnut rantaliiteri. Sen takana, lounaassa on saha.

Historia:
Tämä rakennus on perinteinen savusauna ja sen L
lauteilla on ilmeisesti palvattu lihaa. 
Sauna on rakennettu 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa, jolloin siellä on Kyllikki Koskisen sanojen mukaan (hänen isoisänsä aikoina) saunottu ahkerasti.
Rakennuksen peltikate ei ole alkuperäinen ja rankarunkoinen pukuhuonekin on rakennettu kenties myöhemmin.

Lisatietoja:
Rakennuksen kunto on huono ja se tarvitsee pikaisia korjaustoimenpiteitä. Kasvillisuutta tulee ehdottomasti karsia, rakennus tarvitsee tukea ja se on vaarassa romahtaa nurkkakiviltään. Sisätilat tarvitsevat erityisesti kunnostusta.


Kuvaus:
Riihen keskeinen ja ensimmäinen osa on hirsirakenteinen ja pitkänurkkainen, Kattosysteeminä on kattotuolirakenne, mikä kertoo siitä, että osa on rakennettu 1800-luvun puolivälin jälkeen. On toki mahdollista, että kattoa on joskus nostettu. Myöhemmin rakennukseen on rakennettu katos, kylkiäinen ja kuivatustorni. Katokseen on rakennettu myös toinen lisäosa, jonka satulakatto liittyy katokseen katon lappeessa, kts. piirros. Kylkiäiseen taas on lisätty myöhemmin heinälato. Lisäksi rakennukseen on tehty muita, pienempiä, modernisointeja maatalon tarpeiden mukaan, mm. hirsiosaan on rakennettu tiiliseinää, porattu reikiä ja vedetty johtoja. Alkuperäinen riihi on toisin sanoen saanut kuivurit ym. modernit systeemit.  Rakennuksen voidaan sanoa olevan ajallisesti erittäin kerrostunut ja sitä on käytetty pitkään. 
Riihi on maalattu punamullalla ja siinä on mm. neli- ja kuusiruutuisia ikkunoita, ovet ovat pääasiassa pariovia.
Rakennus sijaitsee kukkulalla, niityn ympäröimänä. Maasto on savista.

Historia:
Viljan kuivatukseen tarkoitettu riihi on rakennettu todennäköisesti 1800- ja 1900-luvun vaihteessa. Lisäosia on rakennettu pitkin 1900-lukua ja Modernisointeja on huomattavan paljon. Lisäosien tullessa kuvaan, on tiloissa voitu säilyttää maatalouskoneita. Rakennuksen katto on suhteellisen uusi.

Arvojen perustelu:
Riihi sijaitsee näkyvällä paikalla kukkulan laella ja on ollut toiminnallisesti keskeinen osa Ristaniemen tilan rakennuskantaa.


Kuvaus:
Alkuperäisesti saunana toimineeseen rakennukseen, on lisätty asunnoksi luoteissiipi. Rakennus on maalattu siniseksi, ikkunan kehikot ja nurkkalaudat on maalattu valkoiseksi, ikkunanpuut taas vaaleansiniseksi. 
Rakennus on järvenrannassa ja sen ympäristö on  hyvin hoidettua. Sen läheisyydessä on pieni puuliiteri ja venevaja.

Historia:
Rakennettu 1970-luvulla, samaan aikaan kuin uusi päärakennus. Saunarakennus on muutettu myöhemmin asuinrakennukseksi.


Kuvaus:
Otsallinen pitkänurkkainen lato, jossa on päätykolmiot ja kattorakenteena kattotuolit. Rakennus tuulettuu hyvin sillä hirsien välissä on isot raot. Lato on kallistunut ja kallistuu yhä, kallistusta on yritetty pysäyttää följareilla.
Maa on savista, joka todennäköisesti aiheuttaa maan ja nurkkakivien liikkeen. Lato sijaitsee niityllä  ja sen ympärillä kasvaa pitkää heinää ja puita. Maaperä on savista. 
Pärekatto on uusittu 1994. Hirressä on lahovaurioita ja tuholaisia; tuholaiset paljastaa tuore keltainen purukasa.

Arvojen perustelu:
Vanhat hirsiladot ovat olleet toiminnallisesti tärkeä osa Ristaniemen maatalous ympäristöä, lisäksi ne kuuluvat olennaisena osana idylliseen ja perinteiseen maalaismaisemaan.

Lisatietoja:
Tuholaisten torjunta on paikallaan. Latoa on myös tuettava. Kasvillisuutta rakennuksen ympäriltä tulee karsia, jotta rakennus pääsee kuivumaan normaalisti.


Kuvaus:
Kyseinen hirsilato on todennäköisesti vanhempi kuin. esim. lato nro 23, koska se on rakennettu kattovuoliaisille. Rakennus on pitkänurkkainen ja pyöröhirttä. Ladossa on pieni otsa. Rakennus on säilynyt alkuperäisessä asussaan ja se siljaitsee kallioisella maaperällä, kummulla ja tien läheisyydessä. Rakennuksen ympärillä on paljon puita. Vuonna 1994 uusitun pärekaton kunto kannattaa tarkistaa vähintään vuoden välein, kuten alueen muutkin pärekatteet.

Arvojen perustelu:
Osa tyypillistä maalaismaisemaa. Ladot ovat toiminnaliisesti tärkeä osa Ristaniemen maatalousympäristöä.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta on karsittava rakennuksen ympäriltä, lisäksi pärekate tulee tarkistaa säännöllisesti.


Kuvaus:
Hirsilato, koirankaulasalvoksilla ja pitkillä nurkilla. Rakennuksen tuuletus toimii hyvin. Katto on kattovuoliaisilla. Tässäkin ladossa on pieni otsa. 
Lato sijaitsee kallioisen kummun päällä ja sen vieressä on tie. Ladon paikka on melko avara, vaikka muutamat suuret puut varjostavatkin sitä. Puhelinlinjat kulkevat rakennuksen yäpuolella ja sen takana on puhelintolppa. Hirressä on jonkin verran lahovaurioita ja seinät ovat hieman pullistuneet

Arvojen perustelu:
Osa maalaismaisemaa ja Ristaniemen kulttuurihistoriallista ympäristöä.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta on karsittava rakennuksen ympäriltä, jotta se pääsee tuulettumaan. Pullistuksia voidaan tukea följareilla.


Kuvaus:
Pyöröhirsinen ja pitkänurkkainen lato, jossa on päätykolmio ja kattotuolit. Lato on uudempi, kuin kattovuoliaisilla rakennetut ladot. Rakennus on kallistunut voimakkaasti oikealle ja sitä tulisi tukea esim. följareilla. Myös lahovaurioita on havaittavissa.  
Rakennus sijaitsee keskellä pientä metsikköä, joka taas sijaitsee keskellä niittyä. Kasvillisuutta on tämänkin ladon ympärillä paljon.
Pärekatto on uusittu, mutta luonnollisesti vuosittaiset paikkakorjaukset on hyvä muistaa tehdä.

Arvojen perustelu:
Ladot kuuluvat olennaisena osana perinteiseen maalaismaisemaan.

Lisatietoja:
Rakennusta kannattaa tukea följareilla ja kasvillisuutta tulee karsia ladon ympäriltä.


Kuvaus:
Tämä hirsilato ei levene ylöspäin ja siinä ei ole pärekatetta kuten muissa ladoissa. Hirsirakennus on pitkänurkkainen ja pyöröhirttä ja rakennuksessa on kattotuolit, päätykolmiot ja pieni otsa. 
Ympäristö on pusikkoista ja lähistöllä on naapurin kiviveistämö. Ladolle ja ladon vieressä kulkee lähes umpeen kasvanut tie/polku. Hirsissä on lahovaurioita.

Arvojen perustelu:
Osa Ristaniemen tilan kulttuurihistoriallista kokonaisuutta.

Lisatietoja:
Kasvillisuutta on karsittava ja rakennusta on mahdollisesti tuettava.


Kuvaus:
Lato levenee ylöspäin ja siinä on pieni otsa. Rakennus on rakennettu pyöröhirrestä ja se on pitkänurkkainen. Katto on rakennettu kattovuoliaisille. Hirret ovat hyväkuntoisia, vaikka lahovaurioita esiintyykin jonkin verran. Lahon eteneminen voidaan estää ympäröivästä kasvillisuudesta huolehtimalla ja mahdollisia pullistumia voidaan tukea följareilla. 
Tämä lato sijaitsee riihen läheisyydessä niityllä, n. 150 m riiheltä pohjoiseen.

Historia:
Pärekatteet tähän ja muihin pärekattoisiin rakennuksiin on uusittu vuonna 1994.

Arvojen perustelu:
Olennainen osa perinteistä maalaismaisemaa ja Ristaniemen kulttuurihistoriallista ympäristöä.

Lisatietoja:
Ympäröivää kasvillisuutta tulee poistaa ja rakennusta tukea.


